Viisi oivallusta tulevaisuuden superkortteleista vievät kohti hiilineutraalia kaupunkisuunnittelua
11.6.2024 – Alue-energiajärjestelmä tukee hiilineutraalia kaupunkisuunnittelua. Tulevaisuuden superkortteli rakentuu näiden oivallusten varaan.
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/06/IMG_9919-Oskari-Fagerstrom-Granlund-web-1515x1080.jpg)
Hiilineutraali alue-energiaratkaisu on yhteistyön tulos, joka vie kohti yhteisiä tavoitteita.
Hukkaenergiavirtojen hyödyntäminen sekä matalalämpöverkon ja kulutusjouston tarjoamat mahdollisuudet ovat keskeisiä tekijöitä tulevaisuuden energia- ja kustannustehokkaassa kaupunkisuunnittelussa.
Olemme mukana NSDC-hankkeessa, jossa kehitetään alue-energiajärjestelmiä energia- ja kustannustehokkaan kaupunkisuunnittelun tueksi. NSDC-hankkeen ja aikaisemmin toteutettujen projektien tiimoilta on syntynyt monta arvokasta oivallusta. Tässä niistä viisi.
1. Ratkaisut syntyvät vuoropuhelussa
Alue-energiajärjestelmä pohjautuu laaja-alaiseen yhteistyöhön. On tärkeää, että vuoropuhelua käydään kiinteistökehittäjien, energiayhtiöiden, kaupunkien ja kaavoittajien välillä, ja että kaikki ratkaisut hyödyttävät koko energiajärjestelmää eivätkä ainoastaan yksittäisiä osapuolia. Kehitystyön keskiössä on systeemiajattelu, jonka mukaan kaikki vaikuttaa kaikkeen.
Kaupungit haluavat panostaa kaupunkisuunnitteluun päästäkseen hiilineutraaliustavoitteisiinsa. Rakennusten energiankulutukseen vaikuttaminen energiayhtiöiden tekemien ratkaisujen välityksellä on yksi keino. Haasteena on muuttaa koko energiajärjestelmä hiilineutraaliksi, sillä vihreä siirtymä on kesken ja fossiilisia polttoaineita käytetään energiantuotannossa edelleen.
Kiinteistökohtaiset tai usean kiinteistön muodostaman alueen yhteiset, paikalliseen ja uusiutuvan energiaan pohjautuvat järjestelmät ovat toinen ratkaisu. Molempia tarvitaan, jotta yhteisiin tavoitteisiin päästään.
2. Sopimusten tekeminen vaatii aikaa ja sitouttamista
Olemme olleet mukana kehittämässä useampaa energiajärjestelmäratkaisua ja käyneet niiden tiimoilta markkinavuoropuhelua, laatineet energiakumppanuussopimuksia ja kilpailuttaneet energiantoimittajia. Olemme huomanneet, että sopimustekniikka on haastavaa ja siihen kannattaa varata aikaa.
Kilpailutettaviin toimittajiin on syytä olla yhteydessä jo hankkeen varhaisessa vaiheessa, jotta eri osapuolille taataan riittävästi joustavuutta toteuttaa tarvittavat ratkaisut. Hankkeen onnistumisen kannalta on tärkeää, että osapuolet sitoutuvat hankkeeseen koko sen kehitys-, toteutus- ja ylläpitoajaksi.
Meillä on tarjota kokemukseen perustuvaa tietotaitoa, kun pohditaan millainen toteutus on kannattava. Sopimukset ovat pituudeltaan jopa parinkymmenen vuoden mittaisia ja ratkaisun on oltava kaikkia osapuolia hyödyttävä.
3. Kaukolämmön käyttö on ajoitettava oikein
Alue-energiajärjestelmässä kannattaa ensisijaisesti hyödyntää alueen sisäiset hukkaenergiavirrat, joita syntyy esimerkiksi rakennusten jäähdytyksestä tai liiketilojen kylmälaitteista. Energiaa tuotetaan myös maalämmön tai ilma-vesilämpöpumpun avulla.
Energiavarastoilla hetkellisiä huippuja voidaan kattaa ja uusiutuvan energian kattavuutta kasvattaa, mutta pohjatuotantoa ei kustannussyistä yleensä mitoiteta kattamaan koko energiankulutusta.
Jäljelle jäävän energiavajeen kattamiseen on yleensä vaihtoehtoina sähkökattila tai kaukolämpö, jolloin puhutaan kaukolämpöhybridiratkaisusta. Hiilineutraaliuteen pyrittäessä kaukolämmön käyttö on kuitenkin ajoitettava oikein.
Kulutuksen ollessa kovimmillaan kaukolämmön tuotannossa käytetään myös fossiilisia tuotantomuotoja kuten öljyä ja kaasua. Kaukolämpöä kannattaa siitä syystä hyödyntää energiankulutuksen ollessa pientä huippujen ulkopuolella, jolloin sen käytössä ovat vain uusiutuvat energiatuotannon tavat.
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/06/Alue-energiajarjestelma_1600x900px_suomi.png)
4. Matalalämpöverkko mahdollistaa hukkalämmön hyödyntämisen
Alue-energiajärjestelmässä matalalämpöverkkoa käytetään alueen rakennusten lämmönjakeluun. Lämpöä tuotetaan verkkoon esimerkiksi hukkalämmöistä, maalämpöpumpuilla tai ilma-vesilämpumpuilla sekä sähkökattiloilla. Mitä kuumemmaksi lämpöpumpun tuottaman veden lämpötila nostetaan, sitä huonommaksi hyötysuhde muuttuu. Kun lämpötila pidetään alhaalla, lämpöpumpun hyötysuhde on parempi ja lämpöverkon lämpöhäviöt ovat pienemmät
Perinteisen kaukolämpöveden lämpötila on yleensä noin 80–115 asteen välillä, mutta matalalämpöverkossa se on 40–50 astetta. Matala lämpötila mahdollistaa esimerkiksi liiketilojen jäähdytyksestä tai kylmäkoneista syntyvien hukkalämpöjen hyödyntämisen ja niiden jakelun alueen lämmönjakeluverkon välityksellä.
5. Kulutusjousto pienentää kustannuksia
Kulutusjousto tarkoittaa rakennuksen sisäolosuhteista joustamista silloin, kun energiankulutus on huipussaan. Säästöä syntyy, kun esimerkiksi sisälämpötilan annetaan kovilla pakkasilla jäähtyä hetkellisesti 18 asteeseen, tai kulutusta pienennetään muilla tavoin, kun sähkön hinta on korkeimmillaan.
Niin sanotulla rebound-vaikutuksella tarkoitetaan jouston jälkeisenä aikana normaalia korkeampaa kulutusta, jolloin palataan normaalin sisälämpötilaan. Kulutusta siis siirretään kalliilta ajanjaksolta edullisemmalle, mikä pienentää kustannuksia. Alue-energiajärjestelmässä kulutusjousto on automatisoitu järjestelmien välisiä yhteyksiä ja algoritmeja hyödyntäen.
Haluatko kuulla lisää?
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2021/04/Fagerstrom-Oskari_29_nelio-768x768.jpg)
Oskari Fagerström
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/06/Alue-energiajarjestelma_paakuva-1189x1080.png)
Alue-energiajärjestelmä on kaupunkisuunnittelun kulmakivi
- Alue-energiajärjestelmällä tarkoitetaan alueen rakennusten, eri energiantuotantomuotojen, energiaverkkojen ja energiavarastojen muodostamaa kokonaisuutta ja niiden keskinäisiä vuorovaikutuksia. Tarkoituksena on edistää hiilineutraalisuutta ja pienentää energiakustannuksia.
- Alueen energianhankinta perustuu paikallisten uusiutuvien energialähteiden varaan. Järjestelmässä hyödynnetään alueen sisäisiä hukkaenergiavirtoja. Energiankulutus joustaa kulutuspiikkien mukaan.
- Granlund on mukana Business Finlandin kaksi ja puoli vuotta kestävässä NSDC-hankkeessa, jossa kehitetään alue-energiajärjestelmiä energia- ja kustannustehokkaan kaupunkisuunnittelun tueksi. NSDC tulee sanoista The Nordic Superblocks as Decarbonization Catalysts. Superkortteli on esimerkiksi useamman korttelin muodostama alue tai kaupunginosa.
Lue muita blogejamme
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/08/Tuomi-Verneri_09_web-1152x768.jpg)
Vuosikymmenet tikittänyt korjausvelka on mahdollista saada haltuun
26.08.2024 – Rahat ovat kunnissa ja seurakunnissa aina vain tiukemmassa, ja samaan aikaan korjausvelka pitäisi saada haltuun. Haluan rohkaista tekemään asioita uudella…
- Data ja digitalisaatio
- Kiinteistöjohtaminen
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/08/Autelo_Asta_50_web-1152x768.jpg)
Miten tehdä edukseen erottautuvaa vastuullisuusraportointia?
21.08.2024 – Tuntuuko sinustakin, että eri toimijoiden vastuullisuusraportit ovat kuin toistensa kopioita? Liian usein ne tosiaan ovat sitä.
- Vastuullisuus
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/08/Sairanen_Susanna_23-1151x768.jpg)
Vastuullisuudella voi olla ratkaiseva merkitys kiinteistökaupassa
14.08.2024 – Jos jotain voin ennustaa tässä muuttuvassa maailmassa, niin sanon, että vastuullisuudella on aivan selvästi vaikutusta kiinteistön myynnin helppouteen.
- Kiinteistöjohtaminen
- Vastuullisuus
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/08/Sairanen_Susanna_22-1152x768.jpg)
Onko käytönaikaisille ympäristösertifikaateille vielä tarvetta?
06.08.2024 – Meiltä kysytään usein, miten sertifikaattien käy tulevaisuudessa. Kannattaako niitä yhtä teettä kiinteistökohteisiin vai onko tilalle tulossa jokin parempi tapa todentaa…
- Kiinteistöjohtaminen
- Vastuullisuus
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/08/tytti-bruce-hyrkas-vaaka-web-1152x768.jpg)
Löperöistä hiilineutraaliusväittämistä pitää hankkiutua eroon
01.08.2024 – Välillä innostus ehtii uskottavuuden edelle. Nyt on hyvä aika tarkistaa, kestävätkö oman yrityksen hiilineutraaliusväittämät lähempää tarkastelua.
- Vastuullisuus
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/05/mies-katse-kameraan-web-1-1151x768.jpg)
Parhaat sijainnit datakeskuksille löytyvät Suomesta ja Ruotsista
11.06.2024 – Kaikista maailman maista datakeskuksen sijaintipaikaksi kannattaa valita Suomi tai Ruotsi. Meillä on monta kilpailuvalttia, joilla päihitämme kilpailijat esimerkiksi Keski-Euroopassa.
- Data ja digitalisaatio
- Suunnittelu
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/06/IMG_9919-Oskari-Fagerstrom-Granlund-web-1077x768.jpg)
Viisi oivallusta tulevaisuuden superkortteleista vievät kohti hiilineutraalia kaupunkisuunnittelua
11.06.2024 – Alue-energiajärjestelmä tukee hiilineutraalia kaupunkisuunnittelua. Tulevaisuuden superkortteli rakentuu näiden oivallusten varaan.
- Energia
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/06/kuvia-30-x-20-8-1152x768.jpg)
Jopa kolmannes luontokadosta johtuu rakentamisesta
07.06.2024 – Vastuulliset rakennusalan yritykset ovat jo ottaneet käyttöön luontovaikutuksia arvioivia mittareita. Tämä vaikuttaa koko rakentamisen arvoketjuun ja pakottaa kaikki muutokseen.
- Vastuullisuus
![Vastuullisuuspäällikkö Kirsti Sääjärvi](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/06/Saajarvi_Kirsti-1366x768.jpg)
Vähäpäästöisillä menopeleillä konkretiaa kestävään liikkumiseen
03.06.2024 – Asiantuntijayrityksenä Granlundin tärkein tuote on aineeton, osaamisemme. Meidän merkittävimmät päästömme eivät synnykään tuotteiden elinkaaren eri vaiheissa kuten materiaalihankinnoista.
- Granlund
![](https://www.granlund.fi/wp-content/uploads/2024/05/Jere-Korpisalo-toimistolla-1152x768.jpg)
Uupumus oli kova pala nieltäväksi
28.05.2024 – Nuoren, tunnollisen ja eteenpäin pyrkivän ihmisen voi olla vaikea myöntää itselleen olevansa uupunut. Hankekehityspäällikkömme Jere Korpisalo kertoo oman tarinansa siitä,…
- Ura Granlundilla
Tilaa uutiskirjeemme
Kuule ensimmäisten joukossa Granlundin ja KiRa-alan uutisista ja uusimmista trendeistä.